Hogyan játsszam a gyermekemmel? Milyen a jó játék? - 1. rész
![Hogyan játsszam a gyermekemmel? Milyen a jó játék? - 1. rész Hogyan játsszam a gyermekemmel? Milyen a jó játék? - 1. rész](/gallery/thumbs/r_2015-03-13_jatek_w680_h0.webp)
Néhány száz évvel ezelőtt a kisgyermek (a nagyúri családok kivételével) haszontalan, jelentéktelen tagja volt a családnak mindaddig, míg 4-5 éves korát el nem érte, mert akkor már munkára fogható volt. (Sajnos napjainkban is vannak kultúrák, ahol a gyermekmunka még mindig elfogadott. Gyermekjogi szervezetek rendre felhívják a figyelmet erre a riasztó jelenségre.)
Választott témánk szempontjából azonban a fenti gondolatokat csupán történelmi kitekintésnek szántam. A gyermeki fejlődés vizsgálata az 1900-as évek elején vette kezdetét, és főként Piaget (ejtsd: ’Piazsé’) francia pszichológus nevéhez fűződik.
A játéktevékenység kutatása kapcsán nagyon sok ismeretet szereztünk a gyermeki gondolkodás fejlődéséről és az emberi agy működéséről.
Ma már tudjuk, hogy a játék a gyermek alapvető tevékenysége, ami azt jelenti, hogy a gyermek ébren töltött órái túlnyomó részét játékkal tölti. Az elmélyült játék időszakában a gyermek idegrendszere egy olyan egyedi funkcióba kapcsol, amikor a külső ingerek egy részét kizárja, a valós és a képzeletbeli világ határai kissé elmosódnak, és a gyermek egy időn kívüli „zónába” kerül. Ilyen állapotban a tevékenység nem fárasztó a számára, addig tarthatja fenn, és akkor szüntetheti meg ezt az állapotot, amikor ő kívánja.
Vajon miért játszik a gyermek?
A játéknak több szintje, szerepe, és funkciója van. A játéktevékenység együtt fejlődik a gyermekkel, pontosabban a játék által fejlődik a gyermek mozgása, kézügyessége, gondolkodása, kreativitása, logikája, szociális készsége stb.
Azt is tudjuk, hogy a játék nem csupán a gyermekekre jellemző tevékenység-forma, hiszen végigkíséri az embert egész élete során.
A kisgyermekek fejlődése során legkorábban a gyakorló játékot figyelhetjük meg. Néhány hónapos korában már képessé válik arra, hogy tárgyakat a kezében tartson, később tárgyak után nyúljon, azokat megmarkolja, kezeiben forgassa, tanulmányozza. Ezeket a tevékenységeket főként a kíváncsiság, a megismerési vágy motiválja. A gyermek minden érzékszervével „letapogatja” a tárgyakat, és minden lehetséges módon kipróbálja, mit lehet velük csinálni. Meg lehet-e enni, ki lehet- e nyitni, lehet-e vele kopogni, stb. A kipróbált funkciókat többször ismétli, gyakorolja: két kockát összeütöget, üveg száján apró tárgyakat berakosgat, az autót tologatja stb. Ez a játékforma jelenik meg ugyan a legkorábban, azonban nem csak a kisgyermekkori tevékenységre jellemző, hiszen amikor új eszközzel kerülünk kapcsolatba, egész életünk során használjuk ezt a megismerési formát.
A következő játékforma az utánzó játék, amely 8-10 hónapos kortól kezdődően figyelhető meg a gyermekek tevékenységében, amikor elkezdik környezetüket utánozni. Ide sorolható a „kukucs-játék”, a tapsikolás, integetés, az utánzás a tárgyak használatában, az énekekhez, mondókákhoz kapcsolódó mozdulatsorok lemásolása, és megfigyelhető a 2-3 évesek szimbolikus játékaiban is : pl. leves kevergetése, baba etetése, portörölgetés, stb.
Az utánzás egy olyan tevékenység, amely szintén végigkíséri az emberi fejlődést. Gyermekkorban a környező világról a tudásunkat nagyrészt utánzással szerezzük - gondoljunk csak a beszéd elsajátítására.
A konstrukciós (építő) játék, szintén 1 -1,5 éves kortól figyelhető meg. Az építési, alkotási kedv és hajlam felnőtt korban akár hivatásszerű tevékenységgé is válhat.
A szociális éréssel a gyermekek társas viselkedése is egyre összetettebbé válik, és játékukban megjelennek a szerepjátékok. Ezekben a játékokban már nagyon fontos a környezetből szerzett tapasztalatok felidézése, a különböző mintákkal, szerepekkel való azonosulás, a társas viselkedési minták gyakorlása.
A gyermeki személyiség érésével egyre fontosabb szerepet kap az önmagáról alkotott kép és a csoporton belül elfoglalt hely, valamint az erőviszonyok alakulása. A kiskamaszkor idején egyre inkább teret nyernek a szabály-és versenyjátékok, valamint a divatból egyre jobban kimenő, és csak az óvodákban és iskolákban tanulható kör- és csapatjátékok.
Mai világunkban a számítógépes játékok térhódításával egyre népszerűbbek a stratégiai játékok, melyek elődjei táblás társas-játékok voltak. Ebbe a körbe sorolhatók a kártyajátékok és a sakk is.
Említést érdemelnek még a vizuális észlelést, kombinatív és logikus gondolkodást fejlesztő egyéb játékok is, mint például a kirakók (puzzle), vagy keresztrejtvények, stb.
Egyes gyermekek az alkotó tevékenységben lelik örömüket, ide sorolhatók a kézműves technikák: a gyurmázás, rajzolás - színezés, gyöngyfűzés, hímzés, modellezés stb..
A játéktevékenység különböző formáit figyelhetjük meg a gyermek fejlődése során. Az egyes típusok egy adott életkorban jelennek meg és válnak jellemző tevékenységi formává. Később párhuzamosan is jelen lehetnek egymás mellett, azonban a különböző formákkal töltött idő arányaiban tolódik el. Vannak gyermekek, aki az egyik, vagy a másik játéktípust részesítik előnyben. Például lehetnek kislányok, akik soha nem játszanak építő játékot, és kisfiúk, akiket nem érdekelnek a szerepjátékok, vagy a társasjátékok, viszont egy másik forma, pl. a stratégiai játékok, vagy a sakk minden idejüket leköti. Ez teljesen természetes és elfogadható. Általában azonban azt tartjuk kívánatosnak, és egészségesnek, ha a gyermek fejlődése során valamennyi tevékenységformát kipróbálja, hiszen idegrendszeri és személyiség-fejlődése szempontjából ez volna az ideális. Mindenesetre fel kell figyelnünk arra, ha egy gyermek játéka túlságosan beszűkült, egyoldalú, a társakat és a külvilágot kirekesztő- magányos. Az is feltűnő lehet, ha a gyermek egy bizonyos életkoron túl nem tud egyedül, vagy elmélyülten játszani. A pszichológusok és a fejlesztő pedagógusok a gyermek játéktevékenységét megfigyelve nagyon fontos ismeretekhez juthatnak a gyermek pszichikus és értelmi fejlődését illetően.
A gyermeki idegrendszer harmonikus fejlődéséhez nélkülözhetetlen a játék. Piaget szerint a gyermeknek 6-8 év mozgásra és játékra van szüksége ahhoz, hogy idegrendszere elérje azt a komplex érettséget, amely a magasabb szintű idegrendszeri működéshez szükséges.
A cikk folytatása itt olvasható: Hogyan játsszam a gyermekemmel? Milyen a jó játék? - 2. rész
Óvári Andrea
fejlesztő pedagógus
Kölyökpark.hu
Kép forrása: pixabay.com
Családinet hozzászólások:
Mit csináljunk tv-nézés helyett?
LEGOLVASOTTABB
![24 éve hiába várták haza szülei - megtalálták a 2000-ben eltűnt kisfiú, Till Tamás holttestét](/m/?csnet_gallery=gallery/2024-08-01_gyertya35111.jpg.-.400.-.150)
24 éve hiába várták haza szülei - megtalálták a 2000-ben eltűnt kisfiú, Till Tamás holttestét
![Milyen hormonális betegségek okozhatnak elhízást?](/m/?csnet_gallery=gallery/2024-07-26_hormonalis-betegseg-az-elhizas-mogott.jpg.-.400.-.150)
Milyen hormonális betegségek okozhatnak elhízást?
![Célba ért: 1993 km-t tekert Szentestől Párizsig az olimpiára Laci bácsi, a 80 éves nyugdíjas tesitanár](/m/?csnet_gallery=gallery/2024-07-29_cseuzlaszlo.jpg.-.400.-.150)
Célba ért: 1993 km-t tekert Szentestől Párizsig az olimpiára Laci bácsi, a 80 éves nyugdíjas tesitanár
![Szabad-e hepatitiszes betegnek alkoholt innia?](/m/?csnet_gallery=gallery/2024-08-02_majbetegseg-hepatitisz.jpg.-.400.-.150)
Szabad-e hepatitiszes betegnek alkoholt innia?
![Ingyenes programok augusztus 20-án Budapesten és vidéken](/m/?csnet_gallery=gallery/2024-08-17_ingyenesprogramokaugusztus20.jpg.-.400.-.150)
Közösségi hozzászólások: